![Младата възраст дава много компенсаторни възможности за успешно съвместяване на майчинството и кариерата, според д-р Деница Радова](https://kanal7.bg/wp-content/uploads/2023/03/DSC05224_pp-850x560.jpg)
Младата възраст дава много компенсаторни възможности за успешно съвместяване на майчинството и кариерата, според д-р Деница Радова
Младата възраст дава много компенсаторни възможности за успешно съвместяване на майчинството и кариерата, затова младите жени трябва да се вслушват в своите биоритми, каза в интервю за БТА д-р Деница Радова, клиничен психолог и един от първите специалисти по постурология в България. Ранното майчинство и кариерата са съвместими. Нещо повече, когато една жена роди в ранна възраст и продължи своето образование, тя дава отличен пример за развитие през целия живот на своите деца, посочи д-р Радова. Самата тя е родила своята дъщеря на 20 години, продължила е образованието си в медицински университет, с повече стимул и мотивация да развива своите компетентности и в различни медицински специалности. Днес дъщеря ѝ следва нейния пример и непосредствено след завършването на своето висше медицинско образование, създава свое семейство и ражда своя син. По думите на специалиста изследвания показват, че младите майки са по-устойчиви психически, докато по-възрастните са предразположени към стрес и неврози, които могат да предадат на децата. Съвременната жена залага на образованието, повишаване на квалификацията и стъпване на стабилно професионално поприще, което гарантира и финансова стабилност, коментира д-р Радова, като отбеляза, че това води до забавяне на раждаемостта. Според нея темата става демографска, икономическа, медико- психологична и социална. Д-р Радова посочи, че се наблюдава феномен – за кратък период, стабилизирани в професионално и икономическо отношение, двойки да имат по две, а напоследък много често и по три деца с малка разлика. Експертът отбеляза, че това е чудесният вариант, но има и друг – когато тази осъзнатост за бебе, се сблъсква с настъпили репродуктивни изменения. „Затова е важен този обществен дебат, който би могъл да доведе до промяна в мисленето на младите двойки. За мен двете мисии- раждане и реализация, са съвместими и ще доведат до повече радост и удовлетвореност в живота на двойката“, допълни д-р Радова. С напредване на възрастта се увеличава рискът от спонтанен аборт поради промяна на жлезите с вътрешна секреция, които влияят на бременността, каза специалистът. „Има риск от преждевременно раждане, както и в здравословен план за жената – опасност от остеопороза или късен диабет. Консултациите със специалисти са едно насочване на вниманието на здравомислещия човек да направи своя личен избор. Всяка жена може сама да планира и управлява живота си, но всяка информация от специалист е нужна“, каза д-р Радова. Следва пълният текст на интервю с д-р Радова: -Д-р Радова, откога се наложи, според Вас, като клиничен психолог, стереотипът, че жената трябва да роди, след като се реализира в кариерен план? Ако разгледаме социологическите проучвания, ще видим, че съвременната жена залага на образованието, повишаване на квалификацията и кариерата и стъпване на стабилно професионално поприще, което гарантира и финансова стабилност на младия човек, по неписани правила това води до забавяне на раждаемостта. Така темата става демографска, икономическа, медико- психологична и социална. Ранната възраст на майчинството дава възможност за по-голяма гъвкавост при съвместяването на двете важни за една жена неща – реализацията и майчинството. – Вие сте не само клиничен психолог с дългогодишна практика от 2007 година, но и един от първите дипломирани специалисти по постурология в България. Бихте ли посъветвали младите хора да пристъпят към създаване на поколение в един по-ранен етап? Тенденцията показва, че забавянето на ранните раждания е както по икономически причини, така и по медицински индикатори. Другите фактори са -традиция, религия и културологични специфики. Трябва да се има предвид държавната политика, емиграцията, които водят до отлагането на появата на дете. Същевременно биологичният часовник върви напред до момента, в който желанието за дете дава превес през една естествена осъзнатост. Тогава ние наблюдаваме един друг феномен – за кратък период тези, стабилизирани в професионално и икономическо отношение, двойки раждат по две, а напоследък много често и по три деца с малка разлика. Това е чудесният вариант, но има и друг – когато тази осъзнатост за бебе, се сблъсква с настъпили репродуктивни изменения. Затова е важен този обществен дебат, който би могъл да доведе до промяна в мисленето на младите двойки. За мен двете мисии- раждане и реализация, са съвместими и ще доведат до повече радост и удовлетвореност в живота на двойката. -Трябва ли двойката, независимо дали е в своята цветуща възраст, да провежда консултации, както психологически, така и физиологически, за да знае какво е общото ѝ състояние преди да предприеме създаването на поколение? Това е част от превенцията, но е и личен избор. Все повече хора търсят екип от специалисти. Постурологията например е интегративна медицинска специалност, където се работи в екип от специалисти. Тя е свързана с психологията, специалистите по акушеро-гинекология, по андрология, дентални грижи – всички области на медицината. Тези консултации дават възможност за запознаване с рисковете на късната раждаемост и дават ясната информация човек да вземе своето решение. По медицински индикации е доказано, че след 32-та година постепенно фертилността спада, тъй като намалява броят на яйцеклетките. Съвременната медицина предлага и други възможности за донорство, за замразяване на генетичен материал, но няма нищо по-ценно от естественото усещане да бъдеш майка. С напредване на възрастта се увеличава рискът от спонтанен аборт поради промяна на жлезите с вътрешна секреция, които влияят на бременността. Има риск от преждевременно раждане, както и в здравословен план за жената – опасност от остеопороза или късен диабет. Консултациите със специалисти са едно насочване на вниманието на здравомислещия човек да направи своя личен избор. Всяка жена може сама да планира и управлява живота си, но всяка информация от специалист е нужна. -Като клиничен психолог, давали ли сте консултации на двойки, които са заедно от ранна възраст, но са отлагали дълго момента на зачатие, в резултат са се сблъскали със стресовата ситуация, в която разбират, че моментът е преминал? В този момент нашите усилия се насочват към спасяване и съхраняване на добрите взаимоотношения при двойката, както и предотвратяването на депресивни състояния. За щастие, в повечето случаи проблемите се овладяват, но след дълъг и нелек път. Отскоро и постурологията е част от този процес. Като интердисциплинарна приложима наука, тя дава възможност за изследвания. Затова казвам, че статистиката е индикация за проблем в медико-психологичен план. Нашата работа като лекуващи специалисти включва обединение и взаимовръзка между всички дисциплини, които могат да решат този проблем. – Има една теория, че когато майката и бащата се доказват в професионален и учебен план това се вижда от детето и то приема тяхната амбиция като модел… Напълно подкрепям тезата. Лонгитюдни изследвания показват, че младите майки са по-устойчиви психически, докато по-възрастните са предразположени към стрес и неврози, които могат да предадат на децата. Същевременно личният пример в семейството е особено успешен и благодатен. За мен самата появата на детето ми, когато бях 20-годишна, беше силно желание, обич и мотивация. С времето моята кариера и желанието да се развивам и да трупам знания се превърнаха в мотивация за моето дете, така че децата са осъзнаване, и колкото по-рано се появят, толкова по- дълго и пълноценно ще бъде общуването с тях. Д-р Денца Радова е психолог, психотерапевт, хипнотерапевт и постуролог. Завършила е Медицинския университет в Плевен, както и магистратура по здравен и социален мениджмънт в Софийския университет. Специализирала е хуманистично- екзистенциална психотерапия в Италия. Има специализации по НЛП, медицинска психология, когнитивно-поведенческа психотерапия, консултативна детска психология и психотерапия, постурология. Автор е на монографията „Психология на общуването в клинична среда“.